Stres i rak: Psihologinja otkriva kako utječu jedno na drugo
- Budite prvi i komentirajte!
- 4 min čitanja
![Stres i rak](https://krenizdravo.dnevnik.hr/wp-content/uploads/2024/05/Stres-i-rak.jpg?x60603)
Količina stresa kojoj je svaki pojedinac u današnjem ubrzanom načinu života izložen daleko je od normalne. Posljedice koje dugotrajni stres može ostaviti na organizam razorne su u svakom smislu, a čini se da rijetki pronađu adekvatne načine nošenja sa svakodnevnim stresom bez djelomične ili kompletne promjene okoline te redovitog rada na vlastitim sposobnostima upravljanja stresom.
Stres i rak su dva povezana područja koja neizravnim interakcijama dvosmjerno djeluju i utječu jedno na drugo.
Način na koji osoba kognitivno percipira stres od velike je važnosti za emocionalne i bihevioralne posljedice istog, ali i zdravstvene ishode koji mogu biti blaži ili teži, ovisno o tome s koliko psiholoških resursa u tom trenutku raspolažemo.
Što je psihološki stres?
Psihološki stres se javlja kada osoba shvati da zahtjevi okoline prelaze njezin adaptivni kapacitet, odnosno kada procijeni da nema dovoljno psiholoških resursa s kojima bi se mogla obraniti u stresnoj situaciji.
Svatko od nas ima određene zaštitne mehanizme obrane od stresa koje nastoji upotrijebiti kada se pojavi zahtjevna situacija. Ako nam to nije dostupno u određenom trenutku i ako izostane potrebna podrška, posljedice stresa bit će gore. Činjenica je da svaka stresna situacija iscrpljuje naše kapacitete te stvara određeni deficit u mehanizmima obrane.
S obzirom na to da kognitivna procjena i način na koji se osoba suočava s teškoćama dovode do različitih ishoda, koji su najčešće nepovoljni za zdravlje pojedinca, sve se više istražuje na koji je način stres povezan sa zdravljem.
Znanstvena disciplina psihoneuroimunologija nastoji dati odgovor na pitanje kako psihološki činitelji djeluju na tjelesne promjene i zdravlje pojedinca te kakav je učinak stresa na funkcioniranje imunološkog sustava.
![Dugoročni stres potiskuje imunološke funkcije, dovodi do smanjene proliferacije limfocita i smanjene otpornosti organizma na infekcije i tumore](https://krenizdravo.dnevnik.hr/wp-content/uploads/2024/05/Dugorocni-stres-potiskuje-imunoloske-funkcije-dovodi-do-smanjene-proliferacije-limfocita-i-smanjene-otpornosti-organizma-na-infekcije-i-tumore.jpg?x60603)
Stres i rak – psihoneuroimunologija
Prema psihoneuroimunološkom modelu, stresne situacije aktiviraju tzv. negativni afekt koji uključuje uznemirenost i neugodne emocije. Istovremeno, dolazi do promjena imunoloških funkcija te neuroendokrinih promjena.
Osovina hipotalamus-hipofiza-nadbubrežna žlijezda važna je u odgovoru organizma koji se nalazi u stanju stresa. Također, stres ima učinak na imunološki sustav i preko simpatičkog živčanog sustava koji je je povezan s radom nadbubrežne žlijezde.
Simpatički i parasimpatički neuroni šalju signale tkivima imunosnog sustava (timus, limfni čvorovi, slezena) te, ako dođe do promjene u aktivnostima neurona, tkiva mijenjaju razvoj i aktivnost T-limfocita, B-limfocita te stanica ubojica (NK).
Limfociti imaju posebne receptore za kortizol i β-adrenergične receptore. Kada adrenalin stimulira β-receptore, nerijetko dolazi do smanjene sposobnosti ulaska NK-stanica u limfne čvorove čija je uloga neutralizacija antigena.
To znači da oslabljeni imunološki sustav inhibira djelovanje protutijela koja prepoznaju antigene te se organizam ne može adekvatno obraniti od štetnih tvari iz okoline – virusa, bakterija i sl.
Dugoročni stres potiskuje imunološke funkcije, dovodi do smanjene proliferacije limfocita i smanjene otpornosti organizma na infekcije i tumore te se nerijetko razvijaju karcinomi, infektivne i autoimune bolesti čiji su početak i razvoj povezani s neadekvatnim odgovorom organizma na stres.
Premda stres može djelovati i aktivirajuće na imunološki sustav u situacijama kada je potrebno organizam obraniti od infekcija, nakon stresne situacije ili dugoročnog, kroničnog stresa nerijetko dolazi do supresije.
S obzirom na to da kognicije i emocije mogu mijenjati aktivnost limbičkih struktura, mijenja se i način lučenja mnogih hormona kao što su kortikosteroidi, hormon rasta, prolaktin i katekolamini, što doprinosi promjeni i tijeku već postojećih bolesti u organizmu.
Stres nije jedini uzrok!
Važno je naglasiti da stres nije i ne može biti jedini uzročnik razvoja karcinoma. U pitanju je djelovanje brojnih faktora (genetskih, psihičkih, bioloških, socijalnih itd.) koji djeluju u složenim interakcijama tijekom vremena i povezani su s funkcioniranjem cjelokupnog organizma.
Kronični stres negativno utječe na rad imunološkog, fiziološkog i endokrinog sustava te povećava mogućnost nastanka raka i metastaza u tijelu čovjeka, no karcinom nije uzročno-posljedično vezan samo uz stres.
Zbog sve većeg broja oboljelih od različitih vrsta karcinoma, uočena je pozitivna korelacija između doživljavanja visokih razina stresa i promjena imunosnih funkcija te važnosti NK stanica koje u organizmu pretražuju stanice odgovorne za tumore.
Neka istraživanja upućuju na to da stres smanjuje sposobnosti tih stanica te im onemogućuje da na vrijeme proizvedu stanice odgovorne za uništavanje drugih zloćudnih stanica u tijelu čovjeka.
![grupna terapija i bolja imunokompetencija](https://krenizdravo.dnevnik.hr/wp-content/uploads/2024/05/grupna-terapija-i-bolja-imunokompetencija.jpg?x60603)
Kako pomoći?
Kod osoba oboljelih od karcinoma koje sudjeluju u grupnim ili individualnim terapijama usmjerenima na smanjenje stresa, poboljšanje relaksacije ili povećanje socijalnih kontakata uočeno je da češće postižu bolju imunokompetenciju te im se u slučaju uspješne operacije rjeđe vraća bolest.
Jedan od načina kako spriječiti i/ili usporiti razvoj autoimunih bolesti jest savjetovati osobu kod koje je prisutan rizik od razvoja autoimunih bolesti o tome kako se ponašati u stresnim situacijama i nositi se s poteškoćama na koje nailazi jer je vrlo važno znati se suočiti sa stresom i pravilno reagirati.
Svaki oblik stresora, bio to neki veliki životni događaj, kronični ili svakodnevni mali stresor, može imati negativne posljedice koje se očituju na zdravlju pojedinca. S obzirom na to da kronični stres vodi promjenama u razini hormona u organizmu, posebice adrenalina i kortizola, imunološki sustav slabi jer visoka razina kemijskih supstanci u organizmu nerijetko inhibira reakcije zdravog organizma na antigene.
S obzirom na navedeno, ističe se važnost suočavanja sa stresom i adekvatno reagiranje u stresnim situacijama te se naglasak stavlja na socijalnu podršku i psihosocijalnu intervenciju pacijenata oboljelih od bolesti povezanih s imunološkim sustavom.
Pročitajte i članke:
- Posljedice stresa na organizam: Psihologinja otkriva kako nas stres ubija i kako se trgnuti prije nego bude prekasno
- Tehnike suočavanja sa stresom: Provjereno pomažu! Psihologinja otkriva kako zaštititi psihofizičko zdravlje
- Bolovanje zbog stresa: Dijagnoza zbog koje se mnogi boje problema na poslu ili pri zapošljavanju! Psihologinja otkriva detalje.
Tekst Dana
Za vas izdvajamo
![Najzdraviji položaj za spavanje](https://krenizdravo.dnevnik.hr/wp-content/uploads/2024/09/Najzdraviji-polozaj-za-spavanje-360x220.jpg?x60603)
Najzdraviji položaj za spavanje za zdravlje srca
- Tomislav Stanić
- 2 min čitanja
- Ranabir, S. i Reetu, K. (2011). Stress and hormones. Indian Journal of Endocrinology and Metabolism, 15(1): 18–22.
- Hudek-Knežević, J. i Kardum, I. (2006). Stres i tjelesno zdravlje. Naklada Slap: Jastrebarsko.
- Reiche, E. M. V. i sur. (2004). Stress, depression, the immune system, and cancer. The Lancet Oncology, 5(10): 617–625.
- McGee, R. (1999). Does stress cause cancer? British Medical Journal, 319: 1015–1016.
- Havelka, M. (1995). Zdravstvena psihologija. Sveučilište u Zagrebu – Medicinski fakultet: Zagreb.